S p r á v a 

o činnosti a zameraní Historického ústavu SAV

A. Dosiahnuté vedecké výsledky od poslednej akreditácie

Historický ústav SAV je počtom svojich pracovníkov, koncentráciou výskumných tém, počtom domácich a zahraničných projektov a počtom publikačných výstupov kľúčovým pracoviskom slovenskej historiografie. Ústav je vedeckovýskumné pracovisko, ktorého zameraním a cieľom je štúdium dejín Slovenska a Slovákov, vybranej problematiky zo všeobecných dejín a dejín vied a techniky. Uvedený výskum sa súčasne realizoval, resp. koordinoval v spolupráci s niektorými akademickými pracoviskami v SR, katedrami vysokých škôl a postupne stále intenzívnejšie s partnerskými historickými pracoviskami v zahraničí (ČR, Maďarsko, Poľsko NSR, Rakúsko). Výrazne nóvum pri realizácii vedeckého výskumu bolo konkrétne a praktické uplatnenie interdisciplinárnej spolupráce. Súčasne ústav iniciuje a do značnej miery organizuje vedecký život historickej komunity v podmienkach Slovenska a s osobitým zreteľom vo vzťahu k zahraničným inštitúciám a vedeckým pracoviskám.

Výsledky vedeckovýskumnej činnosti za uplynulé štyri roky sa prezentovali v monografiách, kolektívnych monografiách, tematicky zameraných zborníkoch a vedeckých štúdiách publikovaných doma aj v zahraničí. Darilo sa realizovať vytýčené priority zamerané na výskum slovenských dejín ako celku, prakticky od príchodu Slovanov do konca 20. storočia. Nové dimenzie výskumu sa odkrývajú pri štúdiu vzdelanosti, každodenného života, procesu formovania modernej občianskej spoločnosti, charakteru štátoprávnych snáh, vzťahov Slovákov k iným národom atď. Mimoriadne výsledky sa dosahujú v štúdiu dejín 20. storočia, ktoré budú prezentované v 5-tich samostatných publikáciách, z čoho dve už vznikli v uplynulom období. Analytickým rozpracovaním problematiky po roku 1945 sa utvorili predpoklady pre syntetické zhodnotenie tohto obdobia, keď sú rozpracované témy o vzťahu komunistickej strany a štátu k cirkvám (1948-1989),  o činnosti štátnej bezpečnosti, hospodárskych a politických dejinách. Osobitne treba vyzdvihnúť vydané dokumenty k roku 1968 a 1989 a pod. Realizácia týchto tém sa uskutočňuje v rámci projektov VEGA ( v priemere 15 ročne) a zahraničnou spoluprácou, resp. realizovaním zahraničných grantov. Do tohto okruhu pozitívnych výsledkov patrí aj publikovanie prác zo všeobecných dejín venovaných slovenským osobnostiam pôsobiacich v zahraničnej politike ČSR a vydaním  III. zväzku Priekopníkov  vedy a techniky na Slovensku.

Hlavné vedecké periodikum ústavu – Historický časopis (4x ročne) je vedený v CC a ďalších medzinárodných databázach. V štyroch ďalších periodikách  prezentuje ústav tiež výsledky práce slovenských a zahraničných historikov nielen v slovenskom, ale aj anglickom jazyku. V tomto smere mimoriadny úspech znamená vydanie kolektívneho diela Dejiny Slovenska prvýkrát v anglickom a ruskom jazyku a preklady Dejín Slovenska od ďalších autorov do češtiny, poľštiny, japončiny, maďarčiny a pod. Jedna z prioritných úloh minulého obdobia – uplatnenie vedeckých výsledkov v zahraničí – sa darí tiež realizovať prostredníctvom komisií historikov, z ktorých mimoriadne úspešne a aktívne sú nemecko-česko-slovenská, slovensko-česká a slovensko-maďarská komisia historikov.

Dosiahnuté vedecké výsledky, aktívna spolupráca so zahraničím, významný pokrok v rozvíjaní interdisciplinárnej spolupráce a postupne realizovanie nových výskumných úloh a výskum sociálnych otázok zvlášť umožnili, že HÚ SAV v spolupráci s Etnologickým ústavom sa stali Centrom excelentnosti v SAV. Výnimočným ohodnotením vedeckej výchovy a úspešného nadväzovania kontaktov so zahraničím je, že ústav v spolupráci s Etnologickým ústavom participuje na Európskom doktoráte, ktorého sa zúčastňujú vedecké pracoviská z Talianska, Nemecka, Veľkej Británie a Holandska.

Vedeckovýskumná činnosť ústavu z veľkej časti pokračovala v kontinuite bádania na poli politických, hospodárskych, kultúrnych dejín, pričom sa darilo značne rozvinúť zanedbávaný výskum sociálnych dejín. Úspešne pokračoval aj trend výskumu zohľadňujúci širší európsky a predovšetkým stredoeurópsky kontext slovenských dejín, čo našlo výrazne uplatnenie na medzinárodných konferenciách usporiadaných ústavom a vo vydaných monografiách a zborníkoch. Vo viacerých prípadoch (výskum dejín cirkví, vzdelanosti, rodovej problematiky, procesu modernizácie, formovania občianskej spoločnosti, každodennosti a pod.) sa podarilo prvýkrát naštartovať vedecký výskum a tým rozšíriť tematický záber  ako z hľadiska šírky tak aj hĺbky historického výskumu. Významným impulzom sa stali vedecké konferencie venované jednotlivým otázkam danej problematiky, ktoré vyvolali nielen záujem o nové témy, ale boli aj konfrontáciou stavu vedeckého výskumu a metodologických prístupov slovenskej a zahraničnej historiografie. Napriek tomu, že výskum spomínanej problematiky sa len rozbehol a rozbieha, z jednotlivých tém sú rozdielne výsledky, avšak tým, že sme na štúdium týchto otázok usmernili viacerých doktorandov, utvorili sa podmienky pre systematické a cieľavedomé štúdium. Aj napriek rôznym problémom (kapacite pracoviska, finančným prostriedkom a pod.) sa darí pracovníkom ústavu udržiavať kontakt s novými trendmi výskumu, na ne reagovať, aj keď nie vždy v dostatočnom rozsahu.

V uplynulom období úspešne pokračovalo vydávanie dokumentov tematicky zamerané predovšetkým na obdobie 20. storočia (J. Tiso, A. Dubček, Nežná revolúcia a pod.). Pracovníci ústavu sa v rozhodujúcej miere podieľali na vedecko-popularizačnom vydávaní dokumentov k slovenským dejinám v spolupráci s Ministerstvom kultúry SR.

Rozpracovanie nových tematických okruhov, možnosti prezentácie výsledkov slovenskej historiografie v zahraničí a dosiahnuté vedecké výsledky viedli k väčšiemu záujmu zahraničia o slovenskú historiografiu, čo sa prejavilo nárastom účasti pracovníkov ústavu na medzinárodných konferenciách, publikovaním ich prác v zahraničí. Napriek tomu, že sme dokázali vydať prehľadné cudzojazyčné bibliografie v spolupráci s HÚ AV ČR a nemeckými pracoviskami, ako aj publikovať práce v cudzích jazykoch, nedarí sa v plnom rozsahu prezentovať výsledky slovenskej historiografie v zahraničí.

V oblasti zahraničných kontaktov sú prvoradé spomínané výsledky práce komisii historikov, bilaterálnych dohôd s vedeckými inštitúciami v zahraničí a celoakademických dohôd. Význam zahraničnej spolupráce a bilaterálnych kontaktov spočíva predovšetkým v tom, že dôležité archívne materiály sa nachádzajú v Budapešti a Prahe. V oblasti zahraničných kontaktov sa stále výraznejšie presadzuje spolupráca na spoločných konkrétnych projektoch.

Bezprostrednou súčasťou vedeckých aktivít bola vedecko-popularizačná práca. Vydanie druhého zväzku Kroniky Slovenska, Kroniky 20. storočia a rozhodujúca participácia ústavu na vydávaní časopisu História významne – podobne ako aj publikované články a vystúpenia v masmédiach – ovplyvňujú záujem verejnosti o historiografiu. V tomto kontexte sú zvlášť dôležité kontakty s Ministerstvom zahraničných vecí SR a vedecko-popularizačné prednášky realizované v slovenských inštitútoch v Budapešti, Prahe, Varšave, Moskve a Bukurešti.

Historickému ústavu sa darí zabezpečovať ďalšie budovanie pracoviska tým, že prakticky všetkých interných doktorandov prijíma do pracovného pomeru. Neznamená to však, že sa darí mladú generáciu udržať na pracovisku.

Z hľadiska hospodárenia sa ústavu podarilo získať finančné zdroje na nákup modernej techniky a hlavne zabezpečiť doplňujúce zdroje na publikačnú činnosť. Všetky práce, ktoré vznikli v ústave sa podarilo vydať, pričom rozsah finančných zdrojov venovaných na túto činnosť sa pohybuje v rozsahu 2 až 2,5 milióna ročne. Väčšina týchto prostriedkov je získaných z doplňujúcich zdrojov z nadácií, vydavateľstiev  a grantových projektov. Umožnilo nám  to zabezpečiť aj vydanie publikácii bývalých pracovníkov ústavu, ktorými zavŕšili svoje dlhoročné výskumné zámery. 

B. Koncepcia organizácie, ciele a smery vedeckého výskumu

	Vedecké zameranie a výskumné ciele ústavu budú v budúcich rokoch kontinuálne nadväzovať na dosiahnuté výsledky. Prvoradou úlohou bude ďalej rozvíjať trend komplexného a všestranného výskumu dejín Slovenska a Slovákov v širšom stredoeurópskom kontexte a aplikovať moderné trendy výskumu v slovenskom prostredí. Ďalej sa rozvinie a posilní interdisciplinárny prístup podmienený úspešnou spoluprácou s etnológmi, sociológmi a filozofmi v rámci Centra excelentnosti. Utvárajú sa k tomu tiež predpoklady participáciou ústavu na štyroch projektoch štátnych úloh. Súčasťou tohto úsilia je aj participácia niektorých pracovníkov na projektoch 6 RP, ako aj nadviazanie kontaktov so zahraničnými periodikami, ktoré majú záujem prezentovať výsledky slovenskej historiografie. Súčasne cieľom vedeckej činnosti ústavu bude pokračovanie v preorientácii pomerne jednostranného výskumu politických dejín smerom k sociálnym a hospodárskym dejinám, štúdiu sociálnych vrstiev, spoločenských elít, prezentácii osobností slovenských dejín a v neposlednej rade vydávaniu dokumentov. Budú pokračovať práce na príprave a vydaní ďalších troch zväzkov dejín Slovenska v 20. storočí a v oblasti dejín vied a techniky sa začne výskum slovenskej historiografie po roku 1948. V tomto kontexte sa bude venovať pozornosť aj niektorým otázkam z problematiky všeobecných dejín, kde zostane dominujúcim štúdium problémov 20. storočia, predovšetkým integračných procesov, organizácie bezpečnosti, československo- amerických vzťahov a vzťahov k susedným národom a štátom.

Hlavné smery základného výskumu:

-	príprava pramenných edícii – Slovenský diplomatár a Slovenský regestár
-	príprava populárno-vedeckej edície „Pramene k dejinám Slovenska“
-	genéza a postavenie šľachty v rámci stredovekej spoločnosti,
-	výskum meštianskej spoločnosti v stredovekých mestách,
-	úloha osobností v našich dejinách, historické biografie Stibora zo Stiboric, Matúša Čáka,
-	výskum činnosti významných predstaviteľov magnátskych rodov, postavenie šľachty v politickom systéme Uhorska v kontexte s absolutistickými snahami panovníkov
-	vývin majerského hospodárenia šľachty, zmeny v systéme využívania poddanskej práce, banská a hutná výroba v jednotlivých banských oblastiach, zmeny v štruktúre obyvateľstva, život v mestách a na vidieku
-	postavenie a činnosť významných vzdelancov zo Slovenska v zahraničí a zahraničných na Slovensku, význam vzdelania v živote obyvateľstva Slovenska
-	v oblasti politických dejín sa bude štúdium orientovať na fenomény politickej emancipácie Slovákov a na výskum stredoeurópskeho a východoeurópskeho regiónu so zreteľom na väzby so Slovenskom v 19. storočí, resp. do r. 1918
-	výskum rodových štúdii (gender history) s cieľom nadviazať na výskum uvedenej problematiky v rámci novoveku
-	výskum kolektívnych identít v 18 – 20 storočí (sociálna identita, konfesionálna identita) a výskum historickej pamäti ( pomníková scéna v mestách na Slovensku, život a identita v pohraničných oblastiach, symboly a mýty, fenomén národného hrdinu)
-	premeny Slovenska v prvej polovici 20. storočia, medzinárodné postavenie, hospodársky, sociálny a kultúrny vývin,
-	národ, štát a spoločnosť, 
-	postavenie menšín v ČSR v stredoeurópskom priestore,
-	politické a sociálne dejiny 1918-1945,
-	vydávanie dokumentov o osobnostiach slovenskej politiky (J. Tiso, M. Hodža a pod.)
-	Francúzsko a stredná Európa v prvej polovici 20. storočia,
-	základné smery politického, hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho vývoja na Slovensku v rokoch 1945-1967,
-	Slovensko 1968-1989 – normalizácia a narastanie odporu proti komunistickej moc,
-	Slovensko a jeho osobnosti v československých a zahraničnopolitických súvislostiach v 20. storočí,
-	Vybrané problémy medzinárodných vzťahoch od roku 1939 s osobitným zreteľom na Česko-Slovensko.
-  výskum kultúrnych, sociálnych a hospodárskych dimenzií vývoja prírodných vied,                              medecíny a techniky na Slovensku  
-	skúmanie vybraných otázok dejín európskej vedy a techniky s cieľom zintenzívniť prienik slovenských odborníkov do medzinárodných aktivít
-	transformácia výsledkov vlastného výskumu do vysokoškolskej výučby
-	vydanie Slovenskej historiografie po roku 2000
-	systematická participácia na ročenkách Bibliographie zur Geschichte der Bohmischen Länder und der Slowakei, Bibliografie k dejinám českých zemí, International Bibliography of Historical Sciences, International Medieval Bibliography.

           V rámci vedeckej výchovy sa bude klásť prvoradý dôraz na prípravu pracovníkov ústavu cestou interného doktorandského štúdia. V nových podmienkach je nutná veľmi úzka spolupráca s katedrami histórie vysokých škôl. Druhou prioritou je zvyšovanie vedeckej kvalifikácie pracovníkov ústavu (DrSc. a pod.), čo predstavuje jednu z podmienok kvalitatívneho rastu vedeckej produkcie ústavu, ako aj jeho postavenia v rámci doktorandského štúdia.

Z hľadiska hospodárskej činnosti je nutné pokračovať v úspešnom zapojení pracovníkov ústavu do riešenia projektov štátnych programov, 6 RP a zahraničných grantov. V uplynulom období sa k tomu utvorili priaznivé podmienky, ktoré je nutné ďalej rozvíjať. Súčasne treba pokračovať v doteraz úspešnom získavaní doplňujúcich finančných zdrojov predovšetkým v oblasti zabezpečenia publikačnej činnosti ústavu.